רבי משה ב"ר יצחק טאג'יר: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 8: | שורה 8: | ||
בשנת תרנ"א נשלח שוב בשליחות ירושלים לתורקיה. ושוב בתרנ"ד לתוניסיה. | בשנת תרנ"א נשלח שוב בשליחות ירושלים לתורקיה. ושוב בתרנ"ד לתוניסיה. | ||
נפטר בירושלים בי"ז חשון תרע"א<ref>{{קישור כללי|כתובת=https://www.nli.org.il/he/newspapers/ahj/1910/11/21/01/article/13|כותרת=כתבה על פטירתו והלוויתו | נפטר בירושלים בי"ז חשון תרע"א<ref>{{קישור כללי|כתובת=https://www.nli.org.il/he/newspapers/ahj/1910/11/21/01/article/13|כותרת=כתבה על פטירתו והלוויתו, החרות 21 בנובמבר 1910}}</ref> | ||
== הסכמות ואזכורים == | == הסכמות ואזכורים == |
גרסה מ־11:30, 15 בפברואר 2022
רבי יונה משה ב"ר יצחק טאג'יר (נפטר בי"ז חשון תרע"א) אביו של רבי שלמה טאג'יר, שימש כדיין הכולל הספרדי בירושלים למשך 40 שנה.
ביוגרפיה
על ראשית חייו אין ידיעות, ייתכן והוא בנו של רבי יצחק תאג'יר ששימש כגבאי בית הכנסת האיסטמבולים בעיר העתיקה בירושלים, החל משנת תרל"א שימש כדיין בכולל הספרדי בירושלים, בשנת תרל"ג יצא בשליחות הכולל לטריפולי תונסיה ואלג'יריה, תיקן שכל הכספים הנגבים למען כוללי א"י יימסרו לפקיד מיוחד - ר' ציון רקח שיחלקם בין 4 ערי הקודש: לירושלים 40% וליתר 20% כל אחת, כמו כן קבע במקום את קופת רחל אמנו.
כששב משליחותו הוציא עליו לעז אחד מאנשי העיר שמעל בחלק מהכספים, ואף הוציא מכתב על כך לקהילת ווהראן שבאלג'יריה, ראשי הכולל (ר' אברהם אשכנזי, ר' משה ן' ויניסטי, ר' יוסף יהושע קאריו, ר' יעקב שאול אלישר, ר' רפאל מאיר פאניז'יל) הגיבו באיגרת משלהם בו הם מעניקים גיבוי ואמון מלא ברבי משה תאג'יר, האיגרת הודפסה בתוניס ונשלחה לכל הקהילות במחוז שליחותו של השליח.
בשנת תרנ"א נשלח שוב בשליחות ירושלים לתורקיה. ושוב בתרנ"ד לתוניסיה.
נפטר בירושלים בי"ז חשון תרע"א[1]
הסכמות ואזכורים
- חתום על הסכמת רבני ירושלים כנגד רבי שלום משה חי גאגין ירושלים תרל"ט, הודפס בירושלים בין החומות: לתולדות משפחת מיוחס, אברהם בן יעקב, עמ' 321
- חתום בהסכמה משנת תרס"ט בשם בית הדין הספרדי, יחד עם רבי אברהם ביג'אג'ו ורבי יצחק לאבאטון על ספר מצבת משה (לרבי משה אשר ב"ר אברהם אריה) חלק שני ירושלים תר"ע
מקורות
אברהם יערי, שלוחי ארץ ישראל, עמ' 747.